ריטב"א
לידה | 1250 |
---|---|
פטירה | 1330 (בגיל 80 בערך) |
רבותיו | רא"ה, רשב"א |
תלמידיו | רבי יהודה בן שלמה קנפנטין |
חיבוריו | חידושי הריטב"א על הש"ס, שו"ת הריטב"א, ספר הזיכרון, פירוש על הגדה של פסח. |
רבי יום טוב בן אברהם אַשֵּׂבִילִי (או אַלְשֵׂבִילִי, כלומר בן העיר סביליה; בקיצור ריטב"א; ה'י', 1250– ה'צ', 1330) היה מגדולי רבני ספרד בתקופת הראשונים, ידוע ומפורסם כראשון חריף, אשר דבריו נהירים וברורים ללומד.[1]
רבנותו ופעילותו התורנית
למד תורה בברצלונה אצל הרא"ה (ר' אהרון הלוי), רבו המובהק שאותו הרבה להזכיר בהערצה, וכן אצל הרשב"א (ר' שלמה בן אדרת). עוד בחיי רבותיו נודע כתלמיד חכם מובהק ומורה הוראה. ב-1280 שימש כדיין בקהילת סרגוסה. כשנתיים לפני היוולדו כבשו הנוצרים את העיר סביליה מידי המוסלמים ובכל תקופת חייו הייתה ליהודים תקופה שקטה. גם בחיי רבותיו, הרשב"א והרא"ה, פנו אליו בני דורו בשאלותיהם הרבות, שכן מספר פעמים הוא מזכיר את הרשב"א והרא"ה. בנוסף לכך, ענה חלק מתשובותיו רק לאחר פטירתם.
מלבד אנשים פרטיים, פנו אליו בשאלות גם בתי הדין של הערים והמחוזות השונים. רבני דורו כינו את בית דינו "בית דין הגדול והיפה" (שו"ת הריטב"א, מ"ג). הריטב"א הקדיש מזמנו ללמודי פילוסופיה ובפרט בספר "מורה נבוכים" לרמב"ם, והשווה את תרגומיו למקורו הערבי. נוסף למורה הנבוכים עסק גם בספרי ההגות של חכמי פרובנס - רבי שמואל אבן תבון, רבי גרשום בן שלמה, ורבי יעקב אנטולי.
בחידושיו על התלמוד ניכרת השפעתם של הרמב"ן והרי"ף מחד, ומאידך גיסא דברי בעלי התוספות (לאו דווקא התוספות המודפסים כיום בגמרא). כאשר הוא כותב בחידושיו "תוספות" סתם כוונתו בדרך כלל לתוספות רבינו פרץ. כמו כן מביא הרבה מפסיקות מורו ורבו הרא"ה וכן שיטות ראשונים מתלמידי הרמב"ן כדוגמת הרשב"א. הריטב"א רחש כבוד רב גם לרמב"ם וגם לרמב"ן, אך השתדל לא לטשטש את הגבולין בין "דרך האמת" שבה הלך הרמב"ן לבין דרך "חכמת ההיגיון" של הרמב"ם. הוא מביע דעתו, שדרך רמב"ם "נכונה היא מאוד לפי דרכו" ודרך הרמב"ן "היא נכונה יותר לפי דרכו", כאשר את הרמב"ן הוא מכנה לעיתים "רבנו הגדול". הרבה פעמים ניתן לקרוא אותם החידושים הכתובים בספריו גם בחידושי רמב"ן, רשב"א, הנימוקי יוסף והר"ן. חידושיו על התלמוד נחשבים לספר יסוד בישיבות והוא נחשב בעל סמכות הלכתית בדברי הבית יוסף. כמו כן מפורסם השו"ת שלו.
במסגרת הפילוסופיה של ההלכה מייצג הריטב"א את הגישה לפיה המחלוקות הנמצאות בתלמוד אינן תאונה היסטורית או נובעות מחוסר הבנה וירידת הדורות (כדעת רבי אברהם אבן דאוד) ואינן פרי הפרשנות האנושית היוצרת (כדעת הרמב"ם), אלא הן טמונות כבר בהתגלות עצמה. כבר התורה שנמסרה למשה בסיני כוללת בחובה את הפרשנויות הסותרות. לדבריו בפרשנותו למסכת עירובין: "כשעלה משה למרום לקבל תורה הראו לו על כל דבר מ"ט פנים לאיסור ומ"ט פנים להיתר... ואמר (הקב"ה) שיהא זה מסור לחכמי ישראל שבכל דור ויהיה הכרעה כמותם".[2] כך, התלמוד, על המחלוקות המתועדות בו, מהווה שיקוף של ההתגלות עצמה. בנוסף, כיוון שכל דעה, גם דעת מיעוט, נמסרה למשה בסיני, קיימת סמכות לבתי הדין בכל דור ודור לברור את הדעה המתאימה לדורו ולעניינו.[3]
הריטב"א השתמש בעיקר בשפה העברית, אך לעיתים גם בערבית ובספרדית.
יחד עם גדולתו והערצתו בפי הכל, יהודים ולא יהודים, נהג בענווה יתירה ובכל תשובה לשואליו כותב הוא בכבוד גדול.
רבי יהודה בן שלמה קנפנטין[4] מחבר ספר "ארבעה קנינים"[5], וכן מחבר ספר "מקדש מעט"[6] היו תלמידיו.
ספריו
- חידושי הריטב"א – הריטב"א חיבר פירוש על רוב מסכתות התלמוד, פורסמו בדפוס חידושיו לכ-20 מסכתות. רוב חיבוריו עוסקים בהלכות הנוגעות למעשה, ולא על מסכתות מסדר זרעים, קדשים וטהרות.
- פירוש על הלכות נדרים לרמב"ן[7]
- הלכות ברכות וספר הזיכרון, באתר היברובוקס
- שו"ת הריטב"א, באתר היברובוקס
- ספר הזיכרון – להגנת מורה נבוכים מפני השגות הרמב"ן בפירושו לתורה.
- פירוש הגדה של פסח
- פירוש על הלכות הרי"ף בכתב יד
- ספר הדרשות – אבד
- בספר מדרש שמואל מזכיר פירוש למסכת אבות מהריטב"א, אך כותב שיש האומרים שהוא מתלמיד הריטב"א.[8] היום אין בידינו פירוש לאבות מהריטב"א.
לקריאה נוספת
- הרב משה גולדשטיין, תולדות רבנו - מבוא לחידושי הריטב"א על מסכת ערובין, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים תשנ"א
- מנחם אלון (עורך), מפתח השאלות והתשובות - שו"ת הריטב"א, שו"ת זיכרון יהודה, הוצאת המכון לחקר המשפט העברי - האוניברסיטה העברית, 1973.
קישורים חיצוניים
- ריטב"א, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
- הרב נפתלי יעקב הכהן, "ריטב"א", אוצר הגדולים אלופי יעקב, חיפה, תשכ"ז-תש"ל, חלק ד, עמודים קמז-קנב, באתר HebrewBooks, אות שסח
- כתבי הריטב"א - ספר הזכרון, באתר היברובוקס
הערות שוליים
- ^ יוסף מנחם בן אגור, מבוא לתורה שבעל פה, עמוד 96, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1999
- ^ חידושי הריטב"א עירובין יג ע"ב
- ^ לפי משה הלברטל,
מבוא למחשבת ישראל, 4ב - הופעת ההלכה ופילוסופיה של ההלכה - חלק שני, סרטון באתר יוטיוב מדקה 20:20
- ^ ראו אודותיו נפתלי יעקב הכהן, אוצר הגדולים אלופי יעקב - חלק ד, באתר היברובוקס עמו' פה, אות קצה
- ^ ארבעה קנינים, ברוקלין תשנז, באתר היברובוקס
- ^ רבי חיים בן ישראל, בנבשתי, כנסת הגדולה - ארח חיים, באתר היברובוקס, על בית יוסף סימן רסח
- ^ ר"מ בלוי בהקדמתו לשיטות הקדמונים על בבא מציעא, טוען שאינו לריטב"א
- ^ מדרש שמואל - אוזידה, שמואל בן יצחק די (page 37 of 553), באתר beta.hebrewbooks.org
פרשני התלמוד בימי הביניים בספרד ובצפון אפריקה | ||
---|---|---|
בית המדרש הקדום בספרד המוסלמית | רבי שמואל הנגיד • רי"צ אבן גיאת | |
בית המדרש של צפון אפריקה שנדד לספרד | רבנו נסים בן יעקב • רבנו חננאל • רי"ף מעבר לספרד • ר"י מיגאש • רמב"ם מעבר לצפון אפריקה | |
בית המדרש בעיר טולדו | רמ"ה • רבי יצחק מאיר אבן מיגאש (בנו של הר"י מיגאש) • (ראב"ן הירחי) • רבנו יונה • רא"ש • רבי יהודה בן הרא"ש (בנו של הרא"ש) | |
בית מדרשו של הרמב"ן בצפון ספרד הנוצרית | הרמב"ן • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • ר"ן • רבי פרץ הכהן • הריב"ש מעבר לצפון אפריקה • הרשב"ץ • רבי יצחק קנפנטון • רבי יצחק אבוהב (גאון קסטיליה) • רבי יעקב בירב מעבר לצפון אפריקה בגירוש ספרד |
תקופת חייו של ריטב"א על ציר הזמן |
---|
![]() |
32377365ריטב"א