מרכז המחקר איימס
![]() | |
![]() | |
מבט אווירי על מתקני מרכז איימס | |
![]() | |
מידע כללי | |
---|---|
סוכנות אם | נאס"א |
תאריך הקמה | 20 בדצמבר 1939 |
מנכ"ל | יוג'ין טו (Eugene Tu) |
מטה מרכזי | מאונטיין ויו, קליפורניה |
עובדים | 2,500[1] |
תקציב | 750-850 מיליון $[1] |
מרכז איימס באתר נאס"א |
מרכז המחקר איימס (מאנגלית: Ames Research Center או בקיצור ARC) הוא אחד ממרכזי המחקר של נאס"א - סוכנות החלל של ארצות הברית. המרכז ממוקם בשדה התעופה הפדרלי מופט (Moffett Federal Airfield) הנמצא בעמק הסיליקון שבקליפורניה, ארצות הברית. המרכז הוקם ב־20 בדצמבר 1939 ונקרא על שמו של ג'וסף סוויטמאן איימס (Joseph Sweetman Ames), פרופסור לפיזיקה שהיה ראש אוניברסיטת ג'ונס הופקינס בשנות ה־20 של המאה ה־20 ואחד ממקימי הסוכנות הלאומית לאווירונאוטיקה (הסוכנות שקדמה לנאס"א). המרכז היה למעבדת המחקר השנייה שפעלה עבור הסוכנות הלאומית לאווירונאוטיקה. המרכז עבר לאחריות נאס"א עם הקמת נאס"א ב־1958.
מרכז איימס הוקם במקור על מנת לבצע מחקרים אודות אווירודינמיקה באמצעות מנהרות רוח על מטוסים מונעים באמצעות מדחפים, אך במהלך השנים תפקיד המרכז התפתח וכלל גם טיסות חלל וטכנולוגיית מידע וכיום המרכז לוקח חלק חשוב בתפעול משימות חלל מחשבי־על ומתמחה באסטרוביולוגיה.
משימות
אף על פי שאיימס מוגדרת כמרכז מחקר ולא כמרכז לטיסות חלל היא הייתה והיא אחראית על מספר משימות חלל:
- פיוניר 10 ופיוניר 11 - שוגרו ב־1973 ו־1973 (בהתאמה) והיו הגשושיות הראשונות שחקרו את כוכבי הלכת במערכת השמש החיצונית ויצאו ממערכת השמש.
- פרויקט פיוניר־ונוס - משימה שכללה שני גשושיות (מקפת + גשושית שהורכבה מ־5 גשושיות התאבדות) שנשלחו לחקור את נוגה ב־1978.
- לונר פרוספקטור - משימה בתוכנית דיסקברי שנשלחה לחקור את הירח ב־1989 וחקרה אותו במשך שנה.
- GeneSat-1 - מעבדה ביולוגית מיניאטורית ששוגרה ב־2006 ומספקת מידע על הבקטריות החיות בתוכה ממסלול סביב כדור הארץ.
- LCROSS - שוגרה יחד עם המקפת לסקר הירח (LRO) ב־2009 וחקרה את ענן האבק שעלה מהירח כתוצאה מהתנגשות שלב הקנטאור (השלב האחרון במשגר ששיגר אותם) בירח.
- טלסקופ החלל קפלר - משימה נוספת בתוכנית דיסקברי ששוגרה ב־2009 שמטרתה לאתר ולצפות בכוכבי לכת חוץ־שמשיים.
- LADEE - משימה של נאס"א לחקר הירח ששוגרה ב־7 בספטמבר 2013.[2]
בנוסף למשימות אלו איימס לקחה חלק במשימות מארס פאת'פיינדר, מארס רובר, פיניקס ומארס סיינס לברטורי.
טכנולוגיית מידע
איימס היא ביתם של מחלקות המחקר של נאס"א בתחום מחשבי־העל והבינה המלאכותית,[3][4] המהוות חלק חשוב ממאמצי המחקר של נאס"א.
מנהרות רוח
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Mars_Science_Laboratory_parachutes.jpg/250px-Mars_Science_Laboratory_parachutes.jpg)
מנהרות הרוח שבמרכז איימס ידועות לא רק בשל גודלם העצום, אלא גם בגלל מאפייניהם השונים המאפשרים ביצוע סוגים שונים של מחקר מדעי והנדסי:
UPWT
UPWT - קיצור של Unitary Plan Wind Tunnel היא מנהרת רוח שהקמתה הסתיימה במרכז איימס ב־1956 בעלות של 27 מיליון דולר ומאז היא מנהרת הרוח הפעילה ביותר בשימוש נאס"א. כל מטוסי הנוסעים הגדולים וכמעט כל מטוסי הקרב שנבנו בארצות הברית ב־40 השנים האחרונות נבדקו במנהרה זו. גם קפסולות המרקורי, ג'מיני, אפולו ומעבורת החלל נבחנו במתקן.
NFAC
NFAC - קיצור של National Full-Scale Aerodynamics Complex הוא מתקן מנהרות הרוח הגדול ביותר בעולם וניתן להכניס לתוכו מטוסים אמיתיים ולא רק דגמים מוקטנים שלהם. המנהרה המקורית נבנתה ב־1940 והיא גלילית, גובהה 12.2 מטרים ואורכה 24.4 מטרים והיא יכולה לספק דחף אווירי במהירות של 300 קשר (560 קמ"ש). בשנות ה־80 נוספה עוד מנהרה בגובה 24.4 מטרים ובאורך 48.8 מטרים והותקנו בה מערכות אוויר חדשות. מנהרה זו היא מנהרת הרוח הגדולה ביותר בעולם והיא משמשת לבחינת האווירודינמיקה של כלי טיס שונים ולבצוע מחקרים עליהם. מנהרה זו יכולה להכיל מטוס בואינג 737 בגודל מלא וליצור דחף אוויר במהירות של עד 100 קשרים (190 קמ"ש). אף על פי ש־NFAC הוצאה משרות נאס"א ב־2003 היא מופעלת כיום על ידי חיל האוויר של ארצות הברית.
ראו גם
מיזמי קרן ויקימדיה |
---|
![]() |
קישורים חיצוניים
- דף הבית של מרכז המחקר איימס באתר נאס"א (באנגלית)
הערות שוליים
- ^ 1.0 1.1 Ames Research Center Overview
- ^ איתי נבו, חללית חדשה תמריא במטרה לחקור את תעלומות הירח * תשוגר מבסיס שיגורים לא שגרתי – אי לחופי וירג'יניה,, באתר "הידען", 6 בספטמבר 2013
- ^ Advanced Supercomputing
- ^ Intelligent Systems
מתקני נאס"א | |||||
---|---|---|---|---|---|
מנהלת נאס"א | |||||
עשרת מרכזי נאס"א העיקריים |
| ||||
מתקני מחקר ובדיקה נוספים | מתקן ההרכבה מישו (אנ') • מתקן הטיסות וולופס • מתקן הבדיקות וייט סנדס (אנ') • מתקן ההכשרה והאימות העצמאי (אנ') • מתקן סנטה סוזאנה לניסויי שטח (אנ') • מתקן לניסויי בלוני אוויר (אנ') | ||||
נמלי חלל | נמל החלל קייפ קנוורל • בסיס חיל החלל ונדנברג | ||||
מערכי תקשורת ותצפית | רשת חלל עמוק (DSN) (מרכז קנברה לתקשורת חלל עמוק • מרכז מדריד לתקשורת חלל עמוק • מרכז גולדסטון לתקשורת חלל עמוק) • מתקן הטלסקופ התת־אדום של נאס"א (אנ') • Space Flight Operations Facility (אנ') • רשת תקשורת לגופים קרובי ארץ (אנ') • רשת תקשורת חלל (אנ') |
23481509מרכז המחקר איימס