כוורת (רשת חנויות נוחות)
![]() | |
נתונים כלליים | |
---|---|
תקופת הפעילות | 2002–הווה (כ־22 שנים) |
שליטה בחברה | יחד למען החייל |
ענפי תעשייה | קמעונאות |
caveret.org |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5e/Shekem_Trucks.jpg/250px-Shekem_Trucks.jpg)
כוורת (לשעבר שק"ל) היא רשת חנויות נוחות אשר פועלת בתוך בסיסי צה"ל. החברה מעניקה שירותים בתשלום עבור חיילים במתחמים צבאיים, בשונה משירותי ההסעדה שבאחריות הצבא, המורכבים מחדרי האוכל הצבאיים ופתיות, שמתופעלים על ידי חיל הלוגיסטיקה, ומוענקים לחיילים ללא תשלום. הרשת מפעילה גם קנטינה ניידת, משאית הכוללת את כל מוצרי הקנטינה, המגיעה לבסיסים ומוצבים מרוחקים שאין בהם מבנה קבוע לקנטינה. בחלק מהבסיסים השקם מתופעל על ידי חיילי סדיר[1], המכונים בעגה הצבאית "שקמיסט".
מאז קום המדינה פעלו בבסיסי צה"ל חנויות השקם, אשר הופעלו על ידי הצבא עצמו, ואחר כך על ידי משרד הביטחון. בשנת 2002, מספר שנים לאחר הפרטת השקם, החליטה חברת "אלקו החזקות", שהחזיקה ברשת, להפסיק את פעילותה בבסיסי צה"ל. כתוצאה מכך הועברה פעילות השקם בבסיסי צה"ל לאגודה למען החייל.
מאחר שמותג השקם נשאר בבעלות אלקו החזקות, היה צורך לבחור שם אחר לרשת החדשה. לצורך כך הוקמה ועדה, והשם הנבחר היה שק"ל, כראשי תיבות ל"שירות קנטינות לחיילים"[2][3]. האגודה למען החייל הקימה את חברת-הבת "ש.י.ר.ן" (שירות רווחה לכוחות הביטחון) על מנת להפעיל את הרשת.
הרשת כוללת כיום 300 נקודות מכירה, 9 'חנויות על גלגלים' אשר מגיעות לבסיסים נידחים בהן אין חנות נייחת, וסניף סופר אחד הכולל קופות בשירות עצמי[4]. הרשת מגלגלת כ-500 מיליון ש"ח בשנה, ומחירי המוצרים בה נקבעים על פי סקר של משרד הביטחון שנערך פעמיים בשנה, שמטרתו להשוות את מחירי הרשת למחירי הרשתות הגדולות בישראל.
לאורך השנים, נמתחה ביקורת על מחירי הרשת ועל פעילותה של החברה המתפעלת אותה, חברת ש.י.ר.ן, וארגון האם, האגודה למען החייל, על כך שהרשת לא מביאה לחיילי צה"ל את המוצרים הנמכרים בה במחירים הטובים והנמוכים ביותר, כי מועסקים עובדים רבים מדי והגוף מסואב ולא-יעיל; וכן כי ש.י.ר.ן והאגודה למען החייל משתמשות בכוחן המונופוליסטי לחסום תחרות פוטנציאלית לרשת החנויות שלהן[5][6]. נמתחה גם ביקורת על העובדה כי לא מפורסם מכרז ציבורי בו ניתן להתחרות באגודה למען החייל, וכי בעצם ש.י.ר.ן מקבלת פטור מתחרות[7].
ב-2014, הוחלט למתג מחדש את הרשת, לאחר ניסיונות כושלים לקבל חזרה בעלות על המותג "שקם". את השם החדש ואת מראה הלוגו בחרו חיילי צה"ל, באמצעות סקר בו השתתפו כ-1,200 חיילים וחיילות מיחידות ואזורים שונים בארץ, ונבחר השם "כוורת". שמו החדש של המותג הוסבר "במשמעות הרחבה של המילה 'כוורת', מדובר במקום הומה ושוקק פעילות - רמז לאופן בו אנו רואים את הרשת עבור החיילים כנקודת מפגש ובילוי. כוורת היא אוסף תאי אחסון רבים, רמז להיצע העשיר והמגוון שבחנויות"[8].
עם מיתוג הרשת מחדש, הוחלט גם להוריד את מחיריהם של מוצרים רבים ברשת, כתגובה לביקורת הרבה[9][10].
ב-2017 השיקה הרשת אתר קניות מקוון, בעזרתו כל חייל יכול לרכוש חבילה עם מוצרים מהכוורת אשר יגיעו לבסיס בו הוא משרת בתוך 4 ימי עסקים[11].
עם מיתוגה מחדש כ"כוורת", הרחיבה הרשת את היצע המוצרים מעבר לרק מכירת מזון והושק גם מותג פרטי, הכולל פריטים כמו מוצרי טואלטיקה, אביזרי ביגוד, אלקטרוניקה ומכשירי חשמל.
|
הערות שוליים
- ^ תפקידי איתור ומיון: רכז/ת כוורת (שק"ם), אתר "מתגייסים", צה"ל
- ^ עמיר רפפורט, מי רוצה מצופה מהשק"ל?, באתר ynet, 2 ביוני 2002
- ^ סוף עידן השקמית - מעכשיו הכל בשק"ל, באתר ynet, 1 ביולי 2002
- ^ נווית זומר, בשמים, טלוויזיות ומכונות קפה: "החייל של היום מחפש מותגים, גם בבסיס", באתר ynet, 23 בספטמבר 2021
- ^ גיא לשם, עתירה: האגודה למען החייל מנצלת כוחה נגד המתחרים, באתר ynet, 13 ביולי 2004
- ^ שוקי שדה, קולה, קפה שחור, סיגריות - לחיילים זה עולה יותר, באתר TheMarker, 31 באוקטובר 2014
- ^ צבי לביא, הח"כים החליטו: על המחירים בשק"ם להיות זולים, באתר ynet, 17 באפריל 2010
- ^ נטע לוי, שם חדש לשק"ליות - "כוורת", באתר מאקו, 31 בדצמבר 2014
- ^ עדי דברת-מזריץ, בשורה לחיילים: רשת השקמיות החדשה "כוורת" תוזיל עשרות מוצרים, באתר TheMarker, 30 בדצמבר 2014
- ^ מירב קריסטל, המטרה: למכור לחיילים קפה בשקל, באתר ynet, 30 בדצמבר 2014
- ^ מערכת אתר צה"ל, כוורת, רשת חנויות הנוחות לחיילים, של יחד למען החייל גאה להציג "כוורת און ליין", 8 במאי 2018
קישורים חיצוניים
33017277כוורת (רשת חנויות נוחות)